Pravo na otpremninu regulirano je Zakonom o radu, no mnogi radnici nisu potpuno upoznati s uvjetima i okolnostima pod kojima imaju pravo na ovu vrstu naknade. Pripremili smo vam vodič koji će razjasniti tko ima pravo na otpremninu, pod kojim uvjetima se ona dodjeljuje, te kako se izračunava njezina visina.
Pravo na otpremninu: Što kaže Zakon o radu?
Pravo na otpremninu u Republici Hrvatskoj temelji se na odredbama Zakona o radu, koje precizno definiraju uvjete pod kojima radnici ostvaruju ovo bitno pravo. Otpremnina predstavlja financijsku naknadu koja se isplaćuje radniku u slučaju otkaza ugovora o radu, a njezina svrha je ublažiti ekonomske posljedice koje otkaz može imati na radnika.
Prema Zakonu o radu, pravo na otpremninu ostvaruje se pod određenim uvjetima. Prvi i osnovni uvjet je da poslodavac otkazuje ugovor o radu. Drugi uvjet je da otkaz nije uvjetovan ponašanjem radnika, što znači da radnik nije dobio otkaz zbog kršenja radnih obveza ili drugih prekršaja. Treći ključni uvjet je da radnik mora imati najmanje dvije godine neprekidnog rada kod poslodavca koji daje otkaz.
Važno je naglasiti da pravo na otpremninu ne postoji u svim situacijama otkaza. Na primjer, u slučaju izvanrednog otkaza zbog teške povrede radnih obveza, radnik ne ostvaruje pravo na otpremninu. Također, pravo na otpremninu se ne primjenjuje u slučajevima sporazumnog raskida ugovora o radu ili ako radnik sam daje otkaz.
Visina otpremnine određuje se prema trajanju neprekidnog rada kod poslodavca, a zakon propisuje minimalni iznos ispod kojeg se otpremnina ne može ugovoriti. Ovaj iznos varira ovisno o broju godina provedenih u radnom odnosu i prosječnoj mjesečnoj plaći radnika.
Uvjeti za ostvarivanje prava na otpremninu
Da bi radnik ostvario pravo na otpremninu, moraju biti ispunjena tri osnovna uvjeta, utvrđena Zakonom o radu. Ovi uvjeti osiguravaju da se pravo na otpremninu dodjeljuje pravedno i u skladu s pravnim okvirom.
- Otkaz ugovora o radu od strane poslodavca
Prvi i osnovni uvjet za ostvarivanje prava na otpremninu je da poslodavac otkazuje ugovor o radu. Ovo uključuje situacije gdje je otkaz poslovno uvjetovan, na primjer, zbog smanjenja obujma posla, restrukturiranja ili zatvaranja dijela poslovanja. Važno je naglasiti da pravo na otpremninu ne nastaje u slučaju kada radnik sam daje otkaz ili u slučaju sporazumnog raskida ugovora o radu, osim ako nije drugačije ugovoreno. Detaljnije informacije o ovom uvjetu možete pronaći na Odvjetnik Tomislav Strniščak. - Otkaz nije uvjetovan ponašanjem radnika
Drugi uvjet za ostvarivanje prava na otpremninu je da otkaz ugovora o radu nije uvjetovan ponašanjem radnika. To znači da radnik ne gubi pravo na otpremninu ako je otkaz posljedica organizacijskih, ekonomskih ili tehničkih razloga unutar tvrtke. Međutim, u slučaju izvanrednog otkaza zbog teške povrede obveza radnog odnosa, kao što su kršenje radne discipline ili nezakonito ponašanje, radnik gubi pravo na otpremninu. - Neprekidan pad kod poslodavca
Treći ključni uvjet za ostvarivanje prava na otpremninu je da radnik mora imati najmanje dvije godine neprekidnog rada kod poslodavca koji daje otkaz. Ovaj uvjet osigurava da radnici koji su dugotrajno doprinosili tvrtki imaju pravo na otpremninu kao oblik priznanja za njihov rad i lojalnost. Vrijeme provedeno na bolovanju ili rodiljnom dopustu također se uračunava u ovo razdoblje. Detalje o ovom uvjetu možete pronaći na RA IGRA.
![](https://propisi.hr/wp-content/uploads/2023/12/pravo-na-otpremninu-3.jpg)
Kada radnik nema pravo na otpremninu?
Pravo na otpremninu u Hrvatskoj jasno je definirano Zakonom o radu, no postoje specifične situacije u kojima radnici ne ostvaruju to pravo.
Prva i možda najznačajnija situacija u kojoj radnik gubi pravo na otpremninu je izvanredni otkaz. Ako poslodavac radniku daje otkaz zbog osobito teške povrede obveza radnog odnosa, kao što su kršenje radne discipline, neopravdani izostanci s posla ili druga skrivljena ponašanja, radnik ne ostvaruje pravo na otpremninu. Ova odredba štiti poslodavce od obveze isplate otpremnine u situacijama gdje je otkaz posljedica radnikovog neprimjerenog ponašanja (Odvjetnik Tomislav Strniščak).
Drugi slučaj u kojem radnik ne ostvaruje pravo na otpremninu je sporazumni raskid ugovora o radu. Ako radnik i poslodavac zajednički odluče prekinuti radni odnos, bez obzira na razloge, radnik ne ostvaruje pravo na otpremninu. Ovo je posebno važno u situacijama gdje se radni odnos završava sporazumno, ali bez prisutnosti faktora koji bi inače opravdali isplatu otpremnine.
Treći slučaj je kada radnik samoinicijativno daje otkaz. U situacijama gdje radnik odluči napustiti posao iz osobnih razloga ili zbog pronalaska nove zaposlenosti, ne ostvaruje pravo na otpremninu. Ovo je logičan zaključak, s obzirom na to da pravo na otpremninu generalno proizlazi iz situacija gdje je radnik prisiljen napustiti posao zbog odluka poslodavca, a ne vlastite volje.
Treba napomenuti da, iako Zakon o radu postavlja osnovne smjernice, specifični uvjeti prava na otpremninu mogu varirati ovisno o kolektivnim ugovorima ili internim pravilnicima poslodavca. Stoga, iako radnik možda formalno ne ostvaruje pravo na otpremninu prema zakonu, moguće je da interni akti poslodavca predviđaju neke oblike naknade u određenim situacijama.
U svakom slučaju, pravo na otpremninu je važan segment radnih prava u Hrvatskoj, koji zahtijeva pažljivo razmatranje i razumijevanje kako zakonskih tako i ugovornih odredbi. Radnici i poslodavci trebaju biti dobro informirani o ovim pravilima kako bi osigurali pravedno i zakonito postupanje u svim aspektima radnog odnosa.
Kako se izračunava visina otpremnine?
Visina otpremnine ključan je aspekt prava na otpremninu, a njezin izračun u Hrvatskoj temelji se na nekoliko važnih faktora. Ovi faktori uključuju dužinu radnog staža kod poslodavca i prosječnu mjesečnu plaću radnika. Razumijevanje kako se ovi elementi kombiniraju za izračun otpremnine pomaže radnicima i poslodavcima da precizno odrede iznos koji je zakonski propisan.
Prvi i najvažniji faktor u izračunu visine otpremnine je dužina neprekidnog radnog staža kod istog poslodavca. Zakon o radu propisuje da se za svaku navršenu godinu rada kod poslodavca otpremnina izračunava kao određeni postotak prosječne mjesečne bruto plaće radnika. Ovaj postotak obično iznosi trećinu prosječne mjesečne bruto plaće za svaku godinu rada (Odvjetnik Tomislav Strniščak).
Drugi važan element je prosječna mjesečna bruto plaća radnika. Ovaj iznos se uzima u obzir prilikom izračuna otpremnine, a odnosi se na prosječnu plaću koju je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu. Visina otpremnine stoga izravno ovisi o visini plaće koju je radnik primao tijekom tog razdoblja.
Postoji i zakonski propisani maksimalni iznos otpremnine. Prema Zakonu o radu, ukupan iznos otpremnine ne može premašiti šest prosječnih mjesečnih plaća koje je radnik ostvario u tri mjeseca prije prestanka ugovora o radu. Ovo ograničenje postavljeno je kako bi se osigurala razumna i pravedna isplata otpremnina, bez prekomjernog financijskog tereta za poslodavce (tportal.hr).
Posebni uvjeti mogu vrijediti u slučaju ozljeda na radu ili profesionalnih bolesti. U takvim okolnostima, radnik može imati pravo na povećanu otpremninu, često u dvostrukom iznosu od minimalno propisanog. Ovo je važno priznanje težine i utjecaja takvih događaja na radnikov život i karijeru.
![](https://propisi.hr/wp-content/uploads/2023/12/pravo-na-otpremninu-1.jpg)
Pravo na otpremninu u posebnim okolnostima
Pravo na otpremninu u slučaju ozljeda na radu ili profesionalnih bolesti predstavlja važan aspekt radnog zakonodavstva u Hrvatskoj. Ove posebne okolnosti ne samo da utječu na pravo radnika na otpremninu, već mogu i značajno povećati iznos koji radnik ima pravo primiti.
Prema hrvatskom Zakonu o radu, radnici koji dožive ozljedu na radu ili oboliju od profesionalne bolesti, a zbog toga nisu u mogućnosti nastaviti s radom, imaju pravo na otpremninu. Ovo pravo na otpremninu postaje relevantno u slučaju kada poslodavac, nakon završetka liječenja i profesionalne rehabilitacije radnika, nije u mogućnosti osigurati radna mjesta prilagođena njihovom zdravstvenom stanju. U takvim situacijama, radnik ne samo da ostvaruje pravo na otpremninu, već je iznos otpremnine često uvećan u odnosu na standardne situacije.
Zakon o radu propisuje da u slučaju ozljede na radu ili profesionalne bolesti, radnik ima pravo na otpremninu u najmanje dvostrukom iznosu od minimalno propisanog. Ovo znači da radnik, ovisno o dužini radnog staža i visini plaće, može primiti znatno veću otpremninu nego što bi to bio slučaj u standardnim okolnostima otkaza. Ova odredba zakona priznaje dodatne teškoće i izazove s kojima se suočavaju radnici koji su pretrpjeli ozljede na radu ili profesionalne bolesti, pružajući im dodatnu financijsku podršku u trenutku kada im je to najpotrebnije.
Važno je napomenuti da, iako zakon predviđa uvećanu otpremninu, specifični iznos ovisi o pojedinim okolnostima svakog slučaja, uključujući dužinu radnog staža radnika i visinu njegove plaće. Također, u slučaju da poslodavac radniku može ponuditi alternativno radno mjesto prilagođeno njegovim sposobnostima, a radnik to odbije, može doći do gubitka prava na uvećanu otpremninu.
Ove odredbe Zakona o radu osiguravaju da radnici koji su pretrpjeli ozljede na radu ili profesionalne bolesti ne budu ostavljeni bez adekvatne financijske podrške u trenucima kada im je to najpotrebnije. Pravo na otpremninu u ovim posebnim okolnostima predstavlja ključni element zaštite radnika i priznanje težine situacija s kojima se mogu suočiti.
Otpremnina i porez: Što trebate znati?
Prema Pravilniku o porezu na dohodak, pravo na otpremninu uključuje neoporezivi iznos do određene granice. Specifično, otpremnina je neoporeziva do visine 6.500,00 kuna za svaku navršenu godinu rada kod istog poslodavca. Ovo znači da radnici, ostvarujući pravo na otpremninu, neće biti oporezovani na iznos do navedene granice za svaku godinu provedenu u radnom odnosu.
Međutim, važno je napomenuti da svaki iznos otpremnine koji prelazi ovu granicu podliježe oporezivanju. Ovaj dio otpremnine tretira se kao redoviti dohodak i kao takav uključuje obvezu plaćanja poreza i prireza. Stoga, prilikom isplate otpremnine, poslodavci moraju voditi računa o ovim poreznim aspektima kako bi osigurali pravilno obračunavanje i uplatu poreza.
U slučajevima kada radnik ostvaruje pravo na otpremninu zbog ozljede na radu ili profesionalne bolesti, neoporezivi iznos može biti veći. Ove situacije zahtijevaju posebnu pažnju kako bi se osiguralo da su svi porezni aspekti pravilno adresirani.
Za radnike, razumijevanje ovih poreznih implikacija prilikom ostvarivanja prava na otpremninu je od suštinske važnosti. To ne samo da pomaže u planiranju financijske budućnosti nakon otkaza, već i osigurava da su svi zakonski zahtjevi ispunjeni. S druge strane, poslodavci moraju biti svjesni svojih obveza kako bi izbjegli moguće pravne komplikacije.
![](https://propisi.hr/wp-content/uploads/2023/12/pravo-na-otpremninu.jpg)
Kako zatražiti i ostvariti pravo na otpremninu?
Ostvarivanje prava na otpremninu može biti izazovan proces, ali uz pravilno informiranje i pridržavanje određenih koraka, radnici mogu efikasno ostvariti svoje pravo na otpremninu. Evo nekoliko savjeta i koraka koje trebate poduzeti:
- Provjerite ispunjavate li uvjete: Prvi korak u ostvarivanju prava na otpremninu je provjera ispunjavate li osnovne uvjete. Prema Zakonu o radu, pravo na otpremninu imate ako ste radili kod poslodavca neprekidno dvije godine i ako otkaz nije posljedica vašeg skrivljenog ponašanja.
- Razumijevanje iznosa otpremnine: Informirajte se o tome kako se izračunava visina otpremnine. Ovo uključuje razumijevanje kako vaša dužina staža i prosječna mjesečna plaća utječu na iznos otpremnine.
- Komunikacija s poslodavcem: Ako smatrate da imate pravo na otpremninu, važno je otvoreno komunicirati s poslodavcem. Budite upoznati s pravilima i uvjetima koje vaš poslodavac primjenjuje, što može uključivati posebne odredbe u ugovoru o radu ili kolektivnom ugovoru.
- Prikupljanje potrebne dokumentacije: Za ostvarivanje prava na otpremninu potrebno je prikupiti odgovarajuću dokumentaciju, uključujući ugovor o radu, potvrdu o trajanju radnog odnosa, i druge relevantne dokumente koji dokazuju vaš radni odnos i uvjete pod kojima je završen.
- Zahtjev za otpremninu: Nakon što ste prikupili sve potrebne informacije i dokumentaciju, podnesite formalni zahtjev za otpremninu. Ovaj zahtjev treba biti pisan i jasno navesti sve relevantne detalje vašeg slučaja.
- Poznavanje pravnih opcija: U slučaju da vaš zahtjev za otpremninu bude odbijen ili ako niste zadovoljni iznosom, važno je biti upoznat s pravnim opcijama. To može uključivati konzultacije s odvjetnikom specijaliziranim za radno pravo ili podnošenje pritužbe nadležnim tijelima.
Za više informacija i detalja, posjetite RA IGRA i TEB poslovno savjetovanje, gdje možete pronaći dodatne resurse i savjete vezane uz pravo na otpremninu.